|
|
Menu
Nové komentáre
Občianska inzercia
Informácie
Novinky spod Bradla ISSN 1337-611X EV 2892/09 Copyright Mesto Brezová pod Bradlom, 2007-2009
|
Plody našich dedov
Koniec leta je čas, kedy sa Brezovania začínajú o čosi viac motať popod stromy ako inokedy. Tie sú totiž typické nielen pre nich, ale i pre celé okolité kopanice a ovocie ich súčasťou života viac-menej až do dnešných dní. Veď kopaničiar si nevybral ovocný strom, ale vybrala mu ho sama príroda. Pre život nevyhnutné obiloviny pestovali gazdovia na každej rovnejšej ploche. Dokonca i okolité briežky rozkúskovali na rovné terasy s úzkymi políčkami. Priestor medzi nimi nazývali medza. Pre jej spevnenie sem vysadili práve
ovocné stromy, najmä slivky. Tak efektívne využili každú časť vzácnej pôdy. Rovnakým spôsobom „zúrodnili“ i ostatnú zem, obzvlášť strmé brehi a járki, na ktorých sa už nedalo orať. V brehoch gazdovia sadili stromy do riadkov, kadiaľ stekala voda, čím pre ne zabezpečili dostatok vlahy. Nielen na medze, do brehov, ale i okolo chalúp a stodôl vysádzali kopaničiari najmä slifky, belice, rôzne odrody jabĺk, hrušiek, čerešne, orechy, ale aj lipu. Pred rozšírením šárky slivkovej v okolí Brezovej a vlastne v celom našom kraji nebol problém s nedostatkom sliviek. Ich využitie bolo rôzne. Brezovania ako správni a skúsení obchodníci ovocie okrem iného i predávali. Neponúkali iba hotové produkty z ovocia, ako slivovica, lekvár, či sušené ovocie, ale predovšetkým čerstvé slivky, či jablká. Tie nakladali do košín a chodili s nimi do rakús, na južné Slovensko, do Malaciek, proste na miesta, kde nebol dostatok ovocia. Bohatá úroda sa predovšetkým ďalej spracovávala. Najznámejším a najobľúbenejším spôsobom bola destilácia – výroba páleného. Slivovica sprevádza Brezovanov celý život až dodnes. Zapíjame ňou nový prírastok do rodiny, sobáš dvoch ľudí, dôležité úspechy, životné jubileá, ale i sklamania v živote, na kare s pohárikom v ruke spomína celá rodina na nebožtíka… Všetky slivky však neskončili v sude. Gazdiné už hladeli, aby sa z nich uvaril i lekvár. Veď jeho výroba je omnoho jednoduchšia ako pálenie slivovice. Jednoducho nahádzali do kotliny vylúskané slivky, ktoré rozvarili najskôr na brečku a z nej hotový lekvár. Celý proces však trval niekoľko hodín, a preto si varenie lekváru nechávali až na večernú a nočnú hodinu. Aby domácim nebolo smutno pri miešaní lekváru, vždy sa pri nich zišli susedia, mládež a neraz i nejaký muzikant. Mládež sa tak mohla naučiť tancovať, spievať, starší si porozprávali novinky a po zotmení rozprávali strašidelné príbehy. Nakoniec gazdiné uvarený lekvár naliali do hrncov a nechali stuhnúť. V komore, či na povale takýto lekvár vydržal i niekoľko rokov. Jablká kopaničiari pestovali v menšom počte ako dnes. Aby ich udržali čerstvé počas dlhej zimy, dávali si ich do kaslíkuov, do komory, na víški, ale i do stodoly v sene a slame, kde si udržali čerstvosť až do jari. Samozrejmosťou bolo i sušené ovocie. Najčastejšie na slnku, alebo v peciach po upečení chleba sušili slivky, jablká a hrušky. Tie si najskôr nakrájali na malé mesiačiky – na štiepki a v zime ich po zaliatí používali miesto dnešných kompótov. Ovocné stromy nielen na Brezovej, ale predovšetkým v okolitých kopaniciach, poskrývaných v rôznych brehoch a járkoch, tvorili dôležitý prvok života. Ľudia svojím umom a skúsenosťami dokázali premeniť ovocie na rôzne produkty prinášajúce radosť, sýtosť, bohatstvo, ale i skazu.
Palo Michalička
| Zverejnil: Matúš Valihora |
Vydané dňa 20. 10. 2009 | 4412 x prečítané |
Počet komentárov: 0 |
Pridať komentár |
![Informačný e-mail](image/freestyle2006/mail.gif)
|
Čitatelia
Vyhľadávanie
<<
September
>>
|
Po | Ut | St | Št | Pi | So | Ne |
| | | | | |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
13 |
14 |
15 |
16 |
17 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
23 |
24 |
25 |
26 |
27 |
28 |
29 |
30 |
| | | | | |
|
|
Novinky spod Bradla - internetová podoba mesačníka mesta Brezová pod Bradlom
Vydáva MsÚ Brezová pod Bradlom. Redakcia: MsÚ, Nám. M. R. Štefánika 1, 906 13 Brezová pod Bradlom, e-mail: mesto@brezova.sk.
Redakčná rada: A. Fedorová, J. Kazičková, T. Malková, J. Reptová. Zodpovedná redaktorka: G. Plačková, tel.: +421 915 878 004. Redakcia si vyhradzuje právo príspevky skrátiť, redakčne upraviť, neuverejniť. Zodpovednosť za obsah písomných a fotografických materiálov nesú autori. Vydavateľ nezaručuje pravdivosť informácií obsiahutých v platenej inzercii. Evidenčné číslo periodickej tlače: EV 2892/09. Uzávierka posledný deň v každom mesiaci.
Táto web stránka bola vytvorená prostredníctvom
phpRS - redakčného systému napísaného v PHP jazyku.
Názvy programových produktov, firiem a pod., použité na tejto stránke, môžu byť ochrannými známkami príslušných vlastníkov.
|
|
|